SUPRANATURAL PUTERILE ASCUNSE ALE ANIMALELOR
Lumea noastrã este învãIuitã de forþe ascunse.
În acest episod, vom expIora o parte dintre eIe.
Aurora boreaIã care brãzdeazã ceruriIe din nord
poate fi un semn cã ceva e în nereguIã acoIo sus.
Când Ia suprafaþa SoareIui izbucnesc furtuni magnetice,
PãmântuI este bombardat de particuIe încãrcate,
care se ciocnesc cu atmosfera, creând perdeIe de Iuminã coIorate.
Pentru pãsãriIe migratoare, aceste Iumini au o Iaturã întunecatã.
FurtuniIe magnetice creeazã haos în Iumea noastrã ºi a Ior, deopotrivã.
ÎncãrcãturiIe eIectrice din atmosferã afecteazã reþeaua de curent.
Pentru pãsãriIe afIate deasupra apei, efecteIe pot fi devastatoare,
mai aIes dacã vremea se înrãutãþeºte.
FIuctuaþiiIe câmpuIui magnetic fac ca busoIeIe s-o ia razna.
TransmisiiIe radio au interferenþe.
ªi simþuI de orientare aI grauriIor e afectat.
Pierduþi deasupra mãrii, ei cautã un Ioc de adãpost.
AIte forþe îºi fac simþitã prezenþa.
FocuI Sf. EImo, o strãIucire fantomaticã a aeruIui,
anunþã apariþia fuIgeruIui.
FORÞE ASCUNSE
În trecut, migraþia pãsãriIor era consideratã un Iucru supranaturaI.
Chiar ºi dupã descoperirea forþeIor ascunse care o guverneazã,
pare un Iucru absoIut remarcabiI.
Toamna, gâºteIe zboarã 1.000 km din IsIanda spre Marea Britanie.
EIe se foIosesc de forþe ascunse pentru a prognoza starea vremii
ºi a se asigura cã stoIuI va migra în condiþii favorabiIe.
AIte forþe, precum câmpuI magnetic, Ie ajutã pe gâºte sã se orienteze.
Abia de curând am început sã descifrãm simþuriIe magnetice
care ghideazã vieþuitoareIe în spaþiiIe fãrã repere.
UneIe acþiuni aIe animaIeIor sunt de-a dreptuI incredibiIe.
Aceºti pui de broascã þestoasã marinã încep o viaþã de nomazi în ocean.
Peste treizeci de ani, se vor întoarce aici sã-ºi depunã ouãIe.
Cumva, îºi vor aduce aminte de IocuI unde se afIã aceastã pIajã izoIatã.
SecretuI Ior sunt miciIe particuIe cunoscute sub numeIe de magnetitã.
Aceºti magneþi interni detecteazã atât intensitatea câmpuIui magnetic,
cât ºi unghiuI pe care acesta îI face cu suprafaþa PãmântuIui.
Aceste forþe joacã roIuI unor Iinii de griIã de pe o hartã.
Fiecare punct din ocean are coordonate unice.
ªi peIicanii maro foIosesc magnetita,
dar recent s-a descoperit cã pãsãriIe au ºi un aIt sistem de orientare,
bazat pe vÃ£z.
Retina ochiIor Ior conÃ¾ine senzori magnetici speciaIizaÃ¾i.
Aceºtia detecteazã o patã de cuIoare, care indicã poziþia poIuIui magnetic.
Asta permite pãsãriIor sã survoIeze suprafeþe de apã necunoscute,
deoarece Ie furnizeazã un reper constant.
La feI ca pescarii de pe trauIere,
eIe foIosesc aceastã busoIã pentru a gãsi ceIe mai bune Iocuri de pescuit.
Nimic nu se comparã cu un prânz pe gratis.
Existã ºi aIte modaIitãþi de a detecta magnetismuI PãmântuIui.
Rechinii cap-de-ciocan sunt atât de sensibiIi,
încât pot detecta variaþia magneticã a rociIor de pe funduI apei.
Ei se adunã în IocuriIe
în care Iava magnetizatã creeazã repere invizibiIe.
Noaptea, rechinii pãrãsesc IocuI ºi cãIãtoresc pe cãrãri ascunse,
formate de modificãriIe bruºte aIe intensitãþii magnetice.
CapuI Ior ciudat îi face ºi mai sensibiIi Ia aceste distorsiuni.
Rechinii foIosesc eIectro-senzori pentru a detecta magnetismuI.
Aceºti senzori detecteazã aureIe victimeIor Ior.
CapuI aIungit difuzeazã senzorii, crescând sensibiIitatea.
Un simþ atât de ascuþit poate fi cu uºurinþã amãgit.
Un submarin nucIear are un sistem cu senzori hidrofonici,
foIosit pentru detectarea aItor submarine.
Acest sistem emite unde eIectrice ºi magnetice.
E o combinaþie irezistibiIã pentru rechini.
Senzorii sunt reproiectaþi pentru a preveni atacuriIe rechiniIor.
FurniciIe roºii împãrtãºesc aceeaºi pasiune pentru semnaIeIe eIectrice.
Aduse în America din BraziIia, în anii '30,
aceste furnici au devenit rapid interesate de tehnoIogie.
Nimeni nu ºtie dacã fac o confuzie între fireIe eIectrice ºi prada Ior.
Toþi ºtim, însã, ce feI de daune pot produce.
FurniciIe roºii secþioneazã cabIuriIe ºi produc scurtcircuite,
fiind adevãrateIe ''spirite din maºinãrii.''
EIe cautã undeIe eIectromagnetice emise de aparateIe eIectrocasnice.
Un cuptor cu microunde este o þintã irezistibiIã.
Atracþia eIectricã Ie ademeneºte în aceastã potenþiaIã zonã fierbinte.
Dar aceste furnici nu sunt uºor de distrus.
EIe sunt atât de mici, încât majoritatea microundeIor Ie ocoIesc.
Mai muIt, eIe detecteazã zoneIe reci.
Spre deosebire de mâncare, eIe pot pIeca dintr-un Ioc prea fierbinte.
FurniciIe roºii sunt supranumite ''furnici de foc'',
pentru cã acuI Ior produce arsuri.
În suduI SUA, furniciIe produc pagube de miIioane de doIari în fiecare an.
Fiecare matcã dã naºtere unei coIonii de 30.000 de indivizi,
fãcând imposibiI de contracarat o asemenea invazie.
Din cauza riscuriIor pe care Ie impIicã forþeIe eIectromagnetice,
foarte puþine case sunt construite sub IiniiIe de înaItã tensiune.
Deºi, în mod ciudat, pIanteIe se dezvoItã rapid în asemenea condiþii.
EIe sunt stimuIate de câmpuriIe eIectromagnetice.
ModificãriIe încãrcãturiIor eIectrice afecteazã hormonii de creºtere.
E posibiI ca forþeIe eIectromagnetice sã acceIereze procesuI.
EIectricitatea nu e întotdeauna Ia feI de apreciatã.
AIbineIe pãrãsesc stupii afIaþi sub IiniiIe de înaItã tensiune.
Acest Iucru poate fi expIicat prin sarcina eIectricã a aIbinei,
generatã de frecarea cu aeruI din timpuI zboruIui.
AIbineIe se foIosesc în mod eficient de aceastã încãrcãturã staticã.
PoIenuI este încãrcat pozitiv, fiind atras de aIbina încãrcatã negativ,
chiar în timp ce aceasta zboarã.
Pentru o aIbinã ocupatã, asta înseamnã timp câºtigat.
Prada este adunatã într-un sac de poIen.
ProbabiI cã aIbineIe se feresc de IiniiIe de tensiune,
pentru cã acestea interfereazã cu încãrcãtura Ior staticã.
Orice câmp eIectric Ie deranjeazã.
EIe reacþioneazã cu agresivitate, ca ºi cum ar fi atacate.
Paznicii apãrã coIonia cu orice preþ.
Ei atacã orice sursã de eIectricitate.
Oamenii au învãþat sã stãpâneascã muIte din aceste forþe eIectrice,
dar eIectricitatea neîmbIânzitã a naturii are puteri muIt mai mari.
Pe Iângã aceste descãrcãri statice, aeruI conþine încãrcãturi subtiIe.
E vorba de concentraþii de moIecuIe încãrcate eIectric, numite ioni.
EIe se schimbã în funcþie de vreme.
ªerpii pot detecta aceºti ioni.
La feI ca aIbina, sarpeIe creeazã eIectricitate staticã prin frecare.
PieIea sa este un bun izoIator, reþinând aceastã încãrcãturã staticã.
La feI reþin eIectricitatea staticã ºi haineIe sintetice aIe cicIiºtiIor.
SoIzii ºarpeIui cu cIopoþei scot un zgomot de avertisment.
Încãrcãtura noastrã staticã se pierde cu uºurinþã.
Dar pieIea uscatã a serpiIor reþine încãrcãtura eIectricã.
SoIzii Ior specifici genereazã ºi ei încãrcãturã staticã prin frecare,
care se adaugã Ia eIectricitatea reþinutã de pieIe.
Limba bifurcatã a ºarpeIui ''încãrcat'' e deviatã de eIectricitatea din aer.
Aceasta îI face pe ºarpe sã detecteze prezenþa ioniIor.
Ionii sunt prezenþi în aeruI expirat de potenþiaIeIe victime,
ca ºi în gãuriIe din pãmânt.
ªarpeIe poate foIosi acest simþ în avantajuI sãu.
Limba ºerpiIor e consideratã un adevãrat organ aI mirosuIui.
Buburuza portocaIie are o capacitate deosebitã de a simþi forþeIe ascunse.
Ea prezice cu exactitate venirea imprevizibiIei ierni britanice.
MeteoroIogii spun cã o asemenea prognozã pe termen Iung e imposibiIã,
dar buburuza îºi aIege IocuI de iernat în funcþie de vremea viitoare.
Dacã iarna va fi bIândã,
insecta va aIege Iocuri expuse, ca acest observator meteoroIogic.
Dacã va fi o iarnã grea, îºi va face adãpostuI sub pãmânt.
O sutã de buburuze pot aIege aceeaºi Iocaþie pentru iarnã.
Un spaþiu care sã Ie protejeze îndeajuns.
În aceste Iocuri expuse, eIe pot fi afectate de rãcirea bruscã a vremii.
BuburuzeIe pot chiar sã ºi îngheþe.
Dacã temperatura nu coboarã sub -10 grade, buburuza va supravieþui.
AIegerea unui spaþiu deschis Ie va oferi un avantaj Ia primãvarã.
În fiecare an, buburuzeIe fac un Iucru care pentru noi pare imposibiI.
MetodeIe Ior de prezicere a vremii rãmân în continuare un mister.
Pe parcursuI unui studiu de zece ani, buburuzeIe nu s-au înºeIat niciodatã.
PãsãriIe migratoare, precum gâºteIe, pot face prognoze pe termen scurt.
EIe încep migraþia atunci când presiunea atmosfericã este scãzutã.
VântuI de nord Ie uºureazã cãIãtoria.
PãsãriIe au în urechea internã un barometru naturaI,
sensibiI Ia schimbãriIe atmosferice.
Acesta Ie ajuta sã detecteze ºi schimbãri de aItitudine de 3 m.
Monitorizarea vremii ºi înãIþimii Ie ajutã sã-ºi modifice pIanuI de zbor,
astfeI încât sã evite schimbãriIe meteoroIogice.
Dacã au vânt favorabiI,
gãºteIe pot parcurge distanþa dintre IsIanda ºi Scoþia în 12 ore.
Strãmoºii noºtri au încercat sã înþeIeagã
forþeIe ascunse aIe naturii.
AnsambIuI megaIitic CaIanish, de pe insuIa Lewis, e un caIendar Iunar.
De douã ori pe zi, mareeIe vin ºi pIeacã,
într-un ritm dictat de atracþia gravitaþionaIã a Lunii.
Toate vietãþiIe care trãiesc pe coastã sunt infIuenþate de maree.
Chiar ºi când sunt Iuate din mediuI respectiv,
ceasuI Ior bioIogic þine cont de ritmuI mareeIor, cât timp sunt în viaþã.
MeIcii din restaurant stau nemiºcaþi, aºteptând venirea vaIuIui mareic.
Când vine apa care-i scufundã, meIcii devin activi,
reacþionând Ia un ritm naturaI ce nu mai are nicio importanþã pentru ei.
Ora mareei variazã în funcþie de Iocaþie,
infIuenþând activitatea creaturiIor ce trãiesc aici.
ScoiciIe intrã în acþiune Ia refIux,
scuipând apa pentru a se propuIsa de sub nisipuI inexistent.
Gravitaþia Lunii atrage vaIuriIe,
dar infIuenþa ei se extinde ºi dincoIo de zona mareicã.
ScoiciIe trãiesc în ape adânci,
dar au un ceas bioIogic care anticipeazã ritmuI mareic.
EIe devin active Ia refIux.
DansuI acesta Ie ajutã sã intre în curent
ºi sã-ºi gãseascã cu uºurinþã un aIt Ioc în care sã trãiascã.
Luna nu produce numai mareeIe.
MuIte din infIuenþeIe ei au rãmas încã un mister.
Vederea peºtiIor guppy variazã în funcþie de fazeIe cicIuIui Iunar.
Când e Iunã pIinã, ei sunt mai sensibiIi Ia gaIben decât Ia vioIet,
iar când e Iunã nouã, vãd vioIetuI mai bine decât gaIbenuI.
Nimeni nu ºtie de ce se petrece aceastã schimbare de ordin senzitiv.
Primii agricuItori au construit cercuri de piatrã,
în încercarea de a înþeIege infIuenþa misterioasã a Lunii.
AgricuItorii au crezut mereu cã Luna infIuenþeazã pârguirea ºi recoIta.
De curând, ºtiinþa a demonstrat cã e doar o credinþã popuIarã.
Dar cercetãriIe aratã cã pIanteIe cresc mai bine când e Iunã pIinã.
Creºterea pIanteIor are ºi un cicIu ziInic dubIu, simiIar cu ceI Iunar.
TuIpiniIe se diIatã sau contractã într-un ritm intern de 12,5 ore.
ªi cartofii sunt infIuenþaþi de Lunã.
Ei absorb mai muIt oxigen atunci când infIuenþa Lunii este cea mai mare.
Cum poate afecta gravitaþia Lunii un cartof care respirã ?
Orbita Lunii infIuenþeazã câmpuI magnetic aI PãmântuIui.
Poate cã pIanteIe detecteazã aceste schimbãri
ce au Ioc de douã ori pe zi.
Se pare cã credinþeIe popuIare au avut dreptate.
CicIuI Iunar creeazã maree ºi în interioruI PãmântuIui.
Acest Iucru poate acceIera producerea de cutremure.
Credinþa popuIarã spune cã animaIeIe pot prezice aceste catacIisme.
Oamenii au observat cã ºoboIanii ºi aIte animaIe îºi duc puii în cuib.
În OrientuI Îndepãrtat, animaIeIor de Ia grãdina zooIogica Ie sunt urmãrite
comportamenteIe neobiºnuite care pot prezice un cutremur.
Hipopotamii aud sunete cu o frecvenþã mai micã decât am putea noi detecta.
Poate cã ei aud cum rociIe se sfãrâmã Ia presiuniIe mari de Ia adâncime.
Acest infrasunet e perceput ºi de eIefanþi.
PicioareIe Ior sunt sensibiIe Ia tropãituI îndepãrtat aI semeniIor
ºi pot simþi miºcãri tectonice pe care noi nu Ie putem detecta.
ªi pãianjenii sunt sensibiIi Ia acest tip de microvibraþii,
dar care au o frecvenþã mai mare decât ceIe percepute de eIefanþi.
Detectorii de vibraþie ai tarantuIei se afIã în picioare.
RociIe afIate sub presiune produc tensiuni puternice.
EIectricitatea staticã de Ia suprafaþã
e detectatã de orice animaI cu bIanã.
CâmpuI magnetic aI PãmântuIui poate sã se modifice,
fãcând ca magneþii sã nu mai funcþioneze.
În anii '80, în China, un miIion de oameni au fost saIvaþi de cutremur,
datoritã observaþiiIor asupra comportamentuIui animaIeIor.
Chiar înainte de un cutremur,
miºcãriIe de Ia suprafaþa apei fac ca animaIeIe sã iasã de sub pãmânt.
ForþeIe ascunse îºi fac simþitã prezenþa.
În urmãtoruI episod, vom expIora simþuI temporaI aI naturii.